Evo nekoliko recepata kako korstiti bijeli luk u voćnjaku, vrtu, plasteniku... Odličan je kao dezinfekciono sredstvo, a djeluje i na mnoge bolesti.
Kao što je slučaj u humanoj medicini, u kojoj se bijeli luk koristi kao jedna od najljekovitijih biljaka, isto se može reći i za voćarsku i povrtarsku proizvodnju, u kojima on zauzima jedno od najznačajnijih mjesta što se tiče zaštite ovih vrsta od bolesti i štetočina.
Odličan je kao dezinfekciono sredstvo, odnosno, čisti biljke od štetnih insekata, a djeluje i na mnoge bolesti.
Pošto sadrži alicin, koji mu daje ljutinu, i sumpor, može da se koristi u prvim tretmanima kod jabuka protiv krvave vaši koja u vidu bijele vunaste prevlake, formira kolonije malo iznad kalema, rijeđe više u krošnji. Dovoljna su dva tretmana, već krajem februara i u martu, da bi se spriječilo širenje kolonija vaši.
U prskalicu od 10 litara dovoljno je dodati dvije do tri litre vode u kojoj je dva do tri dana bilo potopljeno pola kilograma isjeckanog, još bolje samljevenog bijelog luka. Ostatak prskalice dopuni se sa sedam litara vode. Može se dodati i malo vode u kojoj je bio otopljen domaći sapun radi boljeg prijanjanja na površinu debla ili na pupoljke.
Količina luka proporcionalno se povećava s količinom utrošene vode, odnosno, kilogram luka u 20 litara vode. Ako je isjeckan, može da se koristi u dva navrata, tj. da ostane u kanti, a da se uspe nova voda. Bilo bi dobro da se sipa vrela voda, kako bi se prije oslobodio sumpor iz luka. Ova moćna biljka sadrži i kalijum, jod, selen, fosfor, kalcijum, gvožđe itd.
Isto tako, luk je odličan u borbi protiv pepelnice na jabukama kao i plamenjače povrća. Preventivno korišćen, spriječava pojavu plamenjače na paradajzu, paprikama, krastavcu, mahunama. Koriste se iste doze kao i za spriječavanje razvoja krvave vaši.
Na šta paziti kod proljetne sadnje bijelog luka? Evo 5 savjeta
Neki voćari obavljaju tretmane s lukom umjesto s bakarnim sredstvima, a dozvoljen je u organskoj proizvodnji. U smjesi sa ljutom mljevenom paprikom, čili paprikom, mljevenim biberom, sirćetom i cimetom, postiže odlične rezultate u borbi protiv bilo koje štetočine na voćkama i povrću. Neće doći do napada buva, osica, gusjenica itd.
Jedina mana jeste što se za veće površine pod voćem koristi više vode, a time i više luka, kao i ostalih nabrojanih sastojaka.
Međutim, idealan je za manje voćnjake, ali i za bašte i plastenike, čak i veće površine pod plastenicima.
Dobre rezultate postiže i u kombinaciji sa crvenim lukom. Voda u kojoj stoje bijeli i crveni luk, nakon nekoliko mjeseci, bukvalno pocrni i po njoj plivaju mali crvići s bičevima. Kada se to desi znajte da je takva voda puna hranjljivih materija koje služe za prihranu, ali i zaštitu usjeva.
Tagovi
Autor